06.+Nøytronstjerner

media type="custom" key="3922427" Nøytronstjerne

Min oppgave gikk ut på å fortelle om nøytron stjerner. Hva er en nøytronstjerne? Hva forårsaker dannelsen av en? Hva er så spesielt med disse såkalte reststoffene etter en stjerne. Dette er bare noen av spørsmålene som jeg skal utdype. Stjerner er noe som interesserer en hel mengde med personer verden over, og nøytronstjerner er derfor et viktig tema innenfor kategorien stjerner. Hva er en Nøytronstjerne: **

=
Når man ser oppå himmelen en sen kveld, ser man en hel rekke med lysende objekter. Disse objektene kalles stjerner; stjerner som varierer i størrelse, fra størrelser som vår egen sol, som er relativt liten, til stjerner som er så store at de er flere tusen ganger større enn sola. På et punkt slutter livssyklusen til en stjerne, da finnes det tre mulige sluttprodukter som kan oppstå, der den ene er en nøytron stjerne. En nøytronstjerne er kun en brøkdel av hva den stjernen var tidligere; altså de varierer i størrelse, men som regel har de en diameter på om lag 10- 20 km i motsetting til dens tidligere tilstand ======



En nøytron stjerne oppstår når drivstoffet i kjernen går tom, altså hydrogen og helium. Det er en hel rekke andre bestand deler som også brukes i fusjonsprosessen bl.a. karbon, nitrogen og slike stoffer. Det kommer til slutt til et punkt der de eneste stoffene som er igjen er tung metaller. Stjernene bruker mer energi på å bruke metallene i en fusjons prosess enn det den faktisk produserer. Dette kalles dødskampen til en stjerne. Stjernen utvider seg til sitt maksimale, og til slutt hvis vil stjernen eksplodere i en supernova( kjempe eksplosjon). Dette kan sammenlignes med ragnarok, eksplosjonen får stjernen til å lyse opp som milliarder stjerner i noen måneder. Når røyken har lagt seg, og hvis stjernen har tilstrekklig masse(1,4-2,2,5 sol masser) igjen etter eksplosjonen vil det oppstå en nøytronstjerne.



Nøytronstjernes massetetthet: ** En Nøytronstjerne har en enorm tetthet, man kan tenke seg selv når 1-2 solmasser skal bli pakke sammen til en størrelse på bare 10-20 km. Dette er årsaken til at det heter nøytronstjerne i utgangspunktet. Her på jorda er alle atomer bygd opp av atomer med henholdsvis proton, nøytron og elektron. på en nøytronstjerne er tettheten så stor at elektronene blir presset sammen med protonene og de derfor utligner hverandre. Det som da er igjen er nesten bare nøytroner.Den enorme massetettheten gjør slik at skulle man ha fått med seg en bit fra en nøytronstjerne på størrelse med en sukkerbit, ville den veid om lag en milliard tonn. Dette tilsvarer vekten til Mount Everest( Verdens høyeste fjell). For at jorda skulle få en slik massiv tetthet måtte man komprimere jorda som har en diameter på på om lag 12600 km til en størrelse på rundt 100 meter i diamter. Vi trenger vel egentlig ikke å tenke tanken engang fordi dersom man befinner seg i en gitt avstand fra en nøytronstjerne ville den enorme gravitasjonen ha sugd fra deg og skipet ditt og kjøttet ditt, på grunn av dimagnetisering. dette har med vannet i kroppen og gjøre.

** 2 typer nøytronstjerner **

Rotasjon og magnetfelt=jetsråler + Pulsarer: ** Jorda roterer med en hastighet på om lag 800 km i timen rundt siden egen akse. I denne farten tar denne rotasjonen rundt 23,56 timer. En nøytronstjerne derimot roterer flere hundre ganger i sekundet rundt sin egen akse. De har også en et ekstremt kraftig magnetfelt som nevnt tidligere. Kombinasjonen av disse to forårsaker jetstråler og lysbunter som sveiper igjennom verd ensrommet. Treffes jorda av lysbunten, ser vi pulsarer. Et annet ord for disse nøytronstjernene er pulsarer. De sender ut pulsarer og strålinger med bølgelengder fra radiostråling til gammastråling. Disse pulsarene har et ekstremt kraftig magnetfelt. M agnet feltene kan ha en styrke på opp til 100 000000tesla( tesla en SI-enhet for magnetfelt styrke). Jorda har et magnetfelt på 60 mikrotesla for sammenligning. Man vet egentlig svært lite om den fysiske strukturen til en magneat. Grunnen til dette er at de befinner seg så langt borte i fra jorda, så man har ikke muligheten til å studerer de. Magnetarer har omtrentlig like stor diameter som en vanlig nøytronstjerne eller pulsarer, men de roterer i motsetteting til magnetarer med en hastighet på om lag 700 ganger rundt sin egen akse/s, der en magnetar kan nå hastigheter på om lag 1000ganger rundt sin egen akse/s. Dette har noe med at en magnater har et magnetfelt på om lag 100 millarder tesla. På grunn av sitt enorme magnetfelt, så er den gjennomsnittlige levealderen på en magnetar på om lag 10 000 år.
 * Magnetarer:**